РОЗДІЛИ САЙТУ
Перекласти на...
Найпопулярніше
- Іван Підлубний, «Гріх і покаяння у творі преподобного Івана Ліствичника "Ліствиця"» (науковий керівник – о. д-р. Роман Федько, рецензент – о. ліц. Євген Карпінець)
- Чи можна довіряти теоріям еволюції?
- Роман Ковівчак, «Заповідь любові до ворогів (Мт 5,43-48 і Лк 6,27-35). Лінгвістично-екзегетичне дослідження» (науковий керівник – о. ліц. Андрій Кобільник, рецензент – о. ліц. Андрій Нискогуз)
- Наука, яка веде до Бога
- Богдан Огоновський, «Роль Князя Костянтина-Василя Острозького в унії Київської Митрополії з Римським Апостольським Престолом» (науковий керівник – п. Ігор Бриндак, рецензент – о. д-р Роман Андрійовський)
- Василь Когут, «Католицько-ісламський діалог на основі документу ІІ Ватиканського собору "Nostra Aetate "» (науковий керівник – о. ліц. Юрій Хамуляк, рецензент – о. ліц. Володимир Тухлян)
- Богдан Піддубний, «Роль батька у сім’ї на основі книги Юзефа Августина "Бути батьком"» (науковий керівник – о. ліц. Тарас Коберинко, рецензент – ліц. Василь Салій)
АРХІВ СТАТЕЙ
< | вересня 2024 | > | ||||
ПН | ВТ | СР | ЧТ | ПТ | СБ | НД |
1 | ||||||
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 |
Побачила світ чергова цікава книга о. д-ра Мирона Бендика про богословʼя |
![]() |
![]() |
![]() |
Четвер, 05 вересня 2024 07:11 | |||
У книзі, в основі якої покладено курс лекцій з порівняльного богослов’я в Дрогобицькій духовній семінарії у 1998-2024 рр., автор представляє загальні риси богослов’я західної церковної традиції з перспективи Християнського Сходу. Попри складність (богословʼя Заходу має довгу історію і стає щораз більш плюралістичним), такі зіставлення й порівняння необхідні в сучасному багатокультурному і глобальному світі, бо допомагають повніше пізнати Богом об’явлену Істину. У вступі автор пише: "Чи має наша Церква власне богослов’я, не «західне» і не «східне», або ж не «римське (латинське)» і не «візантійське (московське)»? Відповідь на це питання має дві складові: по-перше, і римське, і візантійське богослов’я сумісні між собою, як історично були сумісними християнський Захід і християнський Схід. Тому питання не можна ставити в площину «або – або». По-друге, і римське, і візантійське богослов’я не є загальнозахідні чи загальносхідні. Поруч із ними можуть існувати й існують інші богослов’я, подібно як, крім Римської й Царгородської, існують також інші Церкви" (с. 9). Також о. д-р Мирон Бендик зазначає: «Внесок латинської й візантійської тралицій у сприймання єдиної спасительної богоодкровенної Традиції, принесеної на землю Сином Божим Ісусом Христом, безсумнівний. Богословський підхід до цих двох традицій споглядає їх у взаємо-доповненні. Що більш богословським буде такий підхід, то ближчими ставатимуть одна до одної чисельні Церкви, які виросли з цих традицій. Сприймання ж цих традицій із перспективи плюра-лізму культур допоможе належно їх оцінити й подивляти геніальність латинських і візантійських Отців Церкви» (с.185-186). З питань придбання книг видавництва Дрогобицької духовної семінарії запрошуємо звертатися до секретаріату семінарії або заповнити форму за посиланням.
Підписуйтесь ✅ і стежте за фото- і відео-матеріалами тут:
|